Cognitivisme

toc =INTRODUCCIÓ = = =

//El cognitivisme és una teoria psicològica, que es dedica a l’estudi de com la ment interpreta, processa i emmagatzema l’ informació en la memòria, es a dir com els essers humans pensen i aprenen. //Són diverses les disciplines i el àmbits d’estudi que ajuden a la creació d’aquest concepte com psicologia, biologia, lingüística o la informàtica, ja que les seves idees provenen i són enriquides per diversos autors, ara com Piaget i la psicologia genètica, teoria de la Gestalt, Bruner i l’aprenentage per descobriment i Chomski amb el generativisme en lingüística. En la dècada dels seixanta el cognitivisme substitueix al conductisme com el paradigma dominant que es centra en las activitats mentals interiors, per obrir el concepte que es tenia fins ara de la ment humana, que veia la ment humana com una “caixa negra” inaccessible. El cognitivisme entra en l’estudi dels mecanismes bàsics i profunds pels quals s'elabora el coneixement, des de la percepció, la memòria i l'aprenentatge, fins a la formació de conceptes i raonament lògic. Els humans no són “animals programats” que només responen als estímuls, són essers racionals que requereixen la participació activa amb la finalitat d’aprendre i les seves accions són una conseqüència del pensament; els canvis en el comportament es poden observar però només es una indicació del que passa en el seu cap. Així doncs el conductisme es basa en l'estudi de conductes que es poden observar i medir, i el cognitivisme es basa en el racionalisme, la biologia evolucionista i el pragmatisme. La teoria que més il·lustrà aquesta corrent és el la teoria del tractament de la informació (aquí enllaç i mapa conceptual de la teoria del tractament de la informació). = = = = = = = = = = = = =CARACTERÍSTIQUES DIFERENCIALS DE LA TEORIA = El procés d'aprenentatge comporta l'emmagatzematge de la informació en la memòria, l'adquisició de nova informació es realitza a través de la percepció, la memòria per tant, no és necessari estudiar els procediments d'estimul-resposta sinó atendre als sistemes de retenció i recuperació de dades, a les estructures mentals on es troben aquestes informacions i a les formes d'actualització d'aquestes. ü El subjecte és processador actiu de la informació a través del registre i organització d'aquesta informació per arribar a la seva reorganització i reestructuració. ü La finalitat d'aquesta teoria se centra a aprendre a aprendre, a través del desenvolupament d'habilitats estratègiques que permetin convertir al subjecte a un processador actiu, interdependent i crític en la construcció del coneixement. ü Basa l'aprenentatge en la teoria del processament de la informació, en la qual s'estableix que els coneixement i l'aprenentatge dels alumnes es troben en la memòria mitjançant esquemes. ü Com l'aprenentatge està en la pròpia memòria, es tracta d'un aprenentatge individual i intern de l'individu, però també significatiu. Desenvolupar la potencialitat cognitiva del subjecte perquè aquest es converteixi en un aprenent estratègic que sàpiga solucionar problemes on els continguts són adquirits significativament. = = = = = = =OBJECTIUS EDUCATIUS QUE ES PLANTEJA = Per tant des de una perspectiva cognitiva, els objectius educatius es basaran no en considerar els canvis específics al voltant de determinat tema si no també en millorar estratègies que milloraran l’aprenentatge dels continguts. Com va afirmar Piaget l’aprenentatge estarà condicionat per el seu nivell de desenvolupament cognitiu que distribueix en tres estadis que tenen un caràcter universal, sensoriomotor (0-2anys) ,preoperacional (2-7anys) operacions concretes (7-11 anys) i operacions formals (12-16 anys) que marquen els objectius a assolir per l’aprenent. Es busca el desenvolupament de la intel·ligència en una adaptació del individu al medi mitjançant la adaptació (entrada de informació) i l’organització (estructuració de la informació) aquesta adaptació és un equilibri que es desenvolupa a través de la assimilació dels elements del ambient i la acomodació d’aquests elements per la modificació dels esquemes i estructures mentals existents. Així doncs respecte a l’ensenyament s’han de tenir en compte les decisions dels docents respecte a la pràctica haurien d’incidir també sobre l’ambient, les interaccions i selecció organització i distribució temporal dels continguts. L’enfocament cognitiu suposa que els objectius es defineixen mitjançant els continguts que aprendran i per el nivell d’aprenentatge que es vol assolir i tindran vinculació directa amb les habilitats a desenvolupar (falta llistat d’habilitats). El procés d’ensenyament aprenentatges es dura a terme en tres etapes, 1ª preparant l’alumne a través dels coneixements previs, 2ªactivar els coneixements previs al presentar els continguts i finalment estimular l’ integració i transferència de la nova informació. La teoria del aprenentatge significatiu d’Ausubel, també parteix de la idea cognitivista que aprendre es sinònim de comprendre i implica una visió del aprenentatge basada en processos interns del alumne i no sols respostes externes. Ausubel introdueix el concepte dels organitzadors, els educadors han de donar una correcta distribució als continguts per tal facilitaran la connexió dels coneixements previs i els nous, donant així una significativitat als continguts, per tant els cognitivisme també té com objectiu la cerca de significativitat en l’aprenentatge. = = = = = = = = = = =ROL DE L'ESTUDIANT = Els cognitivistes parteixen de la idea que l’alumne no és passiu, per més poc estimulant sigui el context, l’alumne sempre és un processador actiu d’informació al que se li poden atribuir una sèrie d’esquemes i estratègies per solucionar problemes es a dir posseeix una competència cognitiva per aprendre i aquesta competència pot ser estimulada. a) Entrenant els processos d’atenció, percepció, codificació i memòria. b)Millorant la base de coneixements tant conceptuals com procedimentals c)Adaptant-se als diferents estils cognitius, diverses formes d’aprendre dels alumnes. d)Augmentant les estratègies generals i especifiques que té l' alumne com resultat de les seves experiències anteriors. e) Desenvolupant la metacognitivitat de l’alumne sobre les seves experiències emmagatzemades i dels seus propis processos cognoscitius, així com del seu coneixement estratègic. = = = = = = = = = = =<span style="color: #0000ff; font-family: 'Palatino Linotype','Book Antiqua',Palatino,serif;">**INTERACCIÓ ENTRE ESTUDIANTS** = <span style="display: block; font-family: 'Arial','sans-serif'; text-align: justify;">El conductisme de forma semblant al conductisme veu en les condicions d’ambient un factor important en el procés d’aprenentatge al ser generador d’estímuls, evidentment la observació de les conductes d’altres persones i les seves conseqüències poden ser útils per enriquir l’aprenentatge. La observació d’altres alumnes, l’ interacció o relació afavorirà l’adquisició, estructuració i emmagatzemant de nova informació, pel que són fonamentals els entorns de treball comunicatius, [|com l’enfocament comunicatiu per l’ensenyament de llengües] i col·laboratius, com la tècnica “Puzzle [|Aronson]”. = = = = = = = = = = =<span style="color: #0000ff; font-family: 'Palatino Linotype','Book Antiqua',Palatino,serif;">**ROL DEL DOCENT** = <span style="display: block; font-family: 'Arial','sans-serif'; text-align: justify;">El docent es centra en la confecció i organització de les experiències cognitives dels seus alumnes, evitant un protagonisme excessiu que podria limitar l’aprenentatge dels seus alumnes. Aquestes estratègies hauran de afavorir la experimentació i la motivació dels alumnes per garantir un aprenentatge significatiu. També la proporcionar feedbacks respecte al treball dels alumnes serà tasca fonamental del professor ja que són necessaris per la confecció dels esquemes mentals dels discents. Així doncs la funció del docent ja no es pot basar en la divulgació dels continguts i haurà de planificar l’ensenyament, conèixer les característiques cognitives dels seus alumnes per a que puga integrar els continguts. = = = = = = = = = = =<span style="color: #0000ff; font-family: 'Palatino Linotype','Book Antiqua',Palatino,serif;">**CRITERIS I INSTRUMENTS D'AVALUACIÓ** = <span style="color: #000000; display: block; font-family: 'Arial','sans-serif'; text-align: justify;">Les teories cognitivistes també inciten a un canvi en el plantejament de la avaluació, on fins ara la prioritat era el resultat final del procés d’ensenyament aprenentatge. Els cognitivistes, com hem comentat, donen importància al les experiències prèvies dels alumnes que seran els punts d’inici del procés, així doncs apareix la necessitat d’una avaluació inicial que puga donar pistes sobre aquests coneixements. Avaluació que desprès formarà part d’un procés buscant informació per reformular la intervenció didàctica, per ajustar el procés, assegurar un nivell adequat a cada activitat i detectar els error per així garantir l’aprofitament de les experiències presentades als alumnes, aquest tipus d’avaluació permetrà també, no sols fer una valoracions dels continguts conceptuals com fins ara si no també dels conceptes procedimentals, habilitats i destreses. Per l’avaluació continua s’utilitzaran diversos mitjans i instruments com observació objectiva o subjectiva per exemple, mitjançant les entrevistes, llistes de control o qüestionaris en els que els alumnes són conscients del resultats i on la intenció ultima no és qualificar als alumnes si no que aquests participin en el descobriment dels seus punts febles o capacitats de millora. Aquesta concepció de la avaluació formativa convida a fer servir mètodes de participació dels alumnes en la avaluació, i fer-los participar activament, mitjançant l’autoavaluació o co-avaluació. = = = = = = = = =<span style="color: #0000ff; font-family: 'Palatino Linotype','Book Antiqua',Palatino,serif;">**APLICACIONS TIC O PLANTEJAMENTS D'INCORPORACIÓ DE LES TIC** = <span style="display: block; font-family: 'Arial','sans-serif'; text-align: justify;">Les noves tecnologies permeten crear sistemes en els que l’aprenent no sols ha de donar resposta si no també resoldre problemes per assolir un determinat objectiu, realitzant tasques que exigeixen crear estratègies i desenvolupar les capacitats cognitives dels alumnes. <span style="color: #000000; display: block; font-family: 'Arial','sans-serif'; text-align: justify;">Aquesta teoria amb influencies des de l’informàtica i les teories de la comunicació és considerada el nucli central del cognitivisme, on s’estableix una analogia entre el comportament del cervell humà i els ordinadors o programes informàtics processadors d’informació. <span style="color: #000000; display: block; font-family: 'Arial','sans-serif'; text-align: justify;">Estableix que el esser humà, és un processador d’informació, on la seva activitat fonamental es rebre informació, elaborar-la i actuar respecte ella. Es a dir tota persona processa les seves experiències mitjançant un complex sistema on la rep, la transforma, l’acumula, la recupera i pot utilitzar-la. <span style="display: block; font-family: 'Arial','sans-serif'; text-align: justify;">Així doncs es mante que els elements estructurals per l’aprenentatge són: <span style="display: block; font-family: 'Arial','sans-serif'; text-align: justify;">I les categories d’accions, són l’atenció (que rep i assimila els estímuls), la codificació (simbolitza els estímuls mitjançant estructures pròpies), emmagatzematge (retè els símbols codificats) i la recuperació (ús posteriors de la informació). <span style="display: block; font-family: 'Arial','sans-serif'; text-align: justify;"> <span style="display: block; font-family: 'Arial','sans-serif'; text-align: justify;">Per Gagné depenent del tipus d’aprenentatge a realitzar es requeriran diferents tipus de capacitats, habilitats intel·lectuals, informació verbal, estratègies cognitives, actituds i habilitats motores.La teoria dona importància als aspectes cognitius, la memòria i a la organització de la informació i la seva significativitat tal com, defensen els cognitivistes però també deixa en evidencia algunes dels seus desavantatges, com que la interacció del subjecte pareix no ser rellevant al considerar que processa sempre l’ informació dins de la subjectivitat de la seva ment i no te en compte les seves motivacions ni pretensions afectives. <span style="display: block; font-family: 'Arial','sans-serif'; text-align: justify;">En relació a les aportacions a les TIC, el nou model suposa un canvi del anterior model conductista per el disseny de programes donant més importància al processos. També canvia el tipus de motivació on els mètodes més conductistes es basaven en un reforç extern cap a un model de motivació intrínseca, on el feedback es informatiu per orientar futures respostes. <span style="display: block; font-family: 'Arial','sans-serif'; text-align: justify;">L’avantatge de la teoria que proporciona pautes molt concretes i especifiques de fàcil aplicació ha estat una aportació molt important per el disseny de software educatiu.
 * **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Processament de la informació (Gagné) **
 * <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">El registre cognitiu que rep l’ informació interna i externa
 * <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Memòria a curt termini, breus magatzematges d’informació
 * <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Memòria a llarg termini organitza i mante l’ informació per més temps

<span style="display: block; font-family: 'Arial','sans-serif'; text-align: justify;">Segons Mayer els éssers humans només pot processar una quantitat limitada d'informació en un canal alhora, i tenen sentit de la informació rebuda de forma activa la creació de representacions mentals. Mayer també discuteix el paper dels tres magatzems de memòria, planejats per la teoria del processament de la informació: sensorial ( rep estímuls i ho guarda per un temps molt curt), de treball (on s'activa la informació de procés per crear construccions mentals (o "esquema"), i llarg termini (el repositori de totes les coses apreses). <span style="display: block; font-family: 'Arial','sans-serif'; text-align: justify;">La teoria cognitiva de Mayer d'aprenentatge multimèdia presenta la idea que el cervell no interpreta una presentació multimèdia de les paraules, les imatges i la informació auditiva d'una manera mútuament excloents;. més aviat, aquests elements són seleccionats i organitzats de forma dinàmica per produir lògica construccions mentals. <span style="display: block; font-family: 'Arial','sans-serif'; text-align: justify;">John Sweller, descriu l’arquitectura cognitiva humana i la necessitat d’aplicar principis sòlits de disseny interaccional basat en el coneixement del cervell i la memòria. <span style="display: block; font-family: 'Arial','sans-serif'; text-align: justify;">Sweller primer descriu els diferents tipus de memòria i com es relacionen entre ells, en els esquemes en la memòria a llarg termini, actuant com un “executiu central”, afectant a la forma directa en que la informació es sintetitza. <span style="display: block; font-family: 'Arial','sans-serif'; text-align: justify;">Sweller també explica que davant de la falta d’esquemes, l’orientació de la instrucció haurà d’ajudar a desenvolupar els seus pròpies esquemes, depenent del tipus de carrega cognitiva, se li aportarà sub-esquemes que més tard podrà utilitzar de manera combinada, per exemple distribuint la informació, donant diferents punts de vista (explicacions verbals i visuals) o relacionant la carrega cognitiva. <span style="display: block; font-family: 'Arial','sans-serif'; text-align: justify;">La teoria de Sweller, demostra com els material i els recursos multimèdia ajuden a desenvolupar les capacitats cognitives del alumnes, incrementant i millorant els seus esquemes mentals.
 * **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Teoria cognitiva del aprenentatge multimèdia Mayer **
 * **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Teoria de carga cognitiva del aprenentatge multimèdia (Sweller) **

**<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Exemples d’aplicació [|Moodle] **
<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';"> <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 16px; line-height: 150%;">El cognitivisme influeix doncs en el disseny instruccional en l’educació a distància permitint una planificació sistemàtica i estructurada que te en comte la orientació cognitiva del aprenentatge de qualitat, produint uns materials educatius que adeqüen les condicions i les estructures mentals dels alumnes a distància.

<span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 16px; line-height: 150%;">L’ús de plataformes com implemento del disseny instruccional il·lustra el paradigma cognitivista en l’e-learning, on trobem per exemple el Moodle que ajuda als docents a la gestió dels recursos i les comunitats d’aprenentatge on-line.

<span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 16px; line-height: 150%;">Recursos que ajuden a que els alumnes a tenir un paper més actiu i a facilitar situacions per resoldre problemes, prendre decisions i realitzar varietat de tasques. Recursos com:

<span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 16px; line-height: 150%;">- El correu electrònic:. Permet aprenentatges cooperatius, col·laboratius i significatius. És un mediador pedagògic. <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 16px; line-height: 150%;">- Tauler compartit o pissarra:És una eina sincrònica que permet introduir text, dibuixar objectes, inserció de gràfics i fer modificacions. <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 16px; line-height: 150%;">- Xat:Afavoreix la construcció mútua de coneixements a través del diàleg i la reflexió compartida. La interacció amb els altres. <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 16px; line-height: 150%;">- Fòrum de debatEnriqueixen el coneixement i l'aprenentatge col·laboratiu, cooperatiu, autònom i significatiu <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 16px; line-height: 150%;">-AutoavaluacióPermet el treball col·laboratiu i cooperatiu. L'autoavaluació porta a l'alumnat a un procés de metacognició per a què ell mateix valori els seus aprenentatges i coneixements. <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 16px; line-height: 150%;">- Avaluació en línia. Valora els aprenentatges adquirits per l'estudiant en forma qualitativa i quantitativa. <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 16px; line-height: 150%;">- Mapes mentals És un diagrama usat per representar les paraules, idees, tasques o altres conceptes lligats i organitzats a una paraula o idea.

[]

[]

[]

[]

[]

<span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 16px; line-height: 150%;">@http://www.telos.es/articulocuaderno.asp?idarticulo=2&rev=78